Pilir se sousosim Nejsvetejsi Trojice a sochami ceskych zemskych patronu v Bakove nad Jizerou - Glaser, Petr; Maderova, Ludmila; Zahradnik, Pavel (Pamatky strednich Cech, 2018)
Predkladany prispevek volne navazuje na text publikovany na strankach tohoto casopisu v lonskem roce, ktery byl venovan problematice pece o pamatky z pojizerskeho piskovce na Mladoboleslavsku. Bakovsky pilir zde byl tehdy zminen pouze okrajove v celkovem kontextu resene oblasti. Samostatny text je mu nyni venovan z nekolika duvodu. Krome recentne provedeneho archivniho pruzkumu byl v souvislosti s planovanym restaurovanim pamatky proveden komplexni interdisciplinarni pruzkum, ktery probihal od srpna roku 2017 do konce brezna roku 2018 a prinesl nove poznatky o aktualnim stavu dila. Svatotrojicni pilir byl vztycen na namesti v Bakove nad Jizerou v blizkosti kostela sv. Bartolomeje v roce 1727 z nadace Valdstejnu a obce bakovske, jak uvadi soudoby zapis v mestskem manualu. Autorem socharske vyzdoby byl sochar Josef Jelinek z Kosmonos, nejvyraznejsi osobnost socharske rodiny Jelinku, ktera pusobila v regionu od 70. let 17. stoleti az do pocatku 19. stoleti. Teziste praci Jelinku lezi bez pochyby na uzemi Mladoboleslavska a prilehlych oblasti Jicinska, Turnovska, Liberecka i Nymburska. S jejich tvorbou se vsak setkavame i na vzdalenejsich mistech, kdy svymi rezbami vybavuji take klasterni kostel v Benesove (sochy klecicich andelu v nastavci oltare Panny Marie Ruzencove) ci kostel Jmena Jezis v Lanech. Prave tyto prace jsou badateli kladeny do souvislosti s tvorbou Matyase Bernarda Brauna. Bakovsky pilir je jedinym oblacnym sloupem, ktery dilna vytvorila. Za dobu sve existence prosel mnohymi obnovnymi zasahy. Prvni velka oprava prichazi ani ne po sto letech od vzniku dila a pocatku jeho "expozice" povetrnosti. Behem 19. stoleti se pak obnovuje jeste dvakrat i nater a zlaceni. Dalsi tri opravy byly provedeny jen behem prvni poloviny 20. stoleti. To uz se trojicni sloup nachazi ve velmi vaznem az havarijnim stavu. V druhe polovine stoleti se intenzita zasahu zvysuje na ctyri opravy, pricemz dochazi k zasadnim nahradam soch svetcu a pozdeji i vrcholoveho sousosi Nejsvetejsi Trojice za vydusky. Z techto materialu vychazel i vyse uvedeny restauratorsky pruzkum. Byly vyuzity dostupne metody, mezi ktere patri archivni a literarni reserse, podrobne vizualni vysetreni pamatky, zamereni pamatky a vytvoreni ortopohledu, kvalitni fotodokumentace, odber a vysetreni vzorku, mereni in situ (napr. Ultrazvukova transmise, Karstenovy trubice). Vyhodnoceni provedeneho pruzkumu se promitlo do sestaveni zameru obnovy, zaroven upozornilo na urcite limity dosavadniho badani a tim take byla nastolena k diskuzi dalsi temata.